Eloisan elo ei ole rauhaisaa – Janne Laineen mahdollinen jääviys puhuttaa
![](https://kuntalehti.fi/wp-content/uploads/2019/06/savonlinnan-kskussairaala-2-800x600.jpg)
Savonlinnan keskussairaalan kohtalo on herättänyt Etelä-Savossa vuosikaudet. Nyt hyvinvointialueella pohditaan, onko kaupunginjohtaja Janne Laine jäävi päättämään hyvinvointialueen hallituksessa alueen palvelutuotantosuunnitelmasta.
Eloisan eli Etelä-Savon hyvinvointialueen alueella on viime aikoina riittänyt puhetta esteellisyydestä päätöksenteossa. Erityisesti esillä on ollut Savonlinnan kaupunginjohtaja Janne Laineen rooli. Laine tuli aluevaaleissa valituksi valtuustoon keskustan listoilta ja saman tien hänet valittiin myös aluehallituksen jäseneksi. Janne Laine tunnetaan erittäin aktiivisena Savonlinnan sairaalan puolustajana.
Torstaina aluehallitus merkitsi tiedoksi julkisoikeuden professori Tomi Voutilaisen lausunnon, jossa pohdittiin Laineen ja erään Savonlinnan kaupunginhallituksen jäsenen roolia olla päättämässä hyvinvointialueen palvelutuotantosuunnitelmasta. Lausunnossaan Voutilainen suosittaa, että ennen palvelujen tuotantosuunnitelmasta päättämistä Etelä-Savon aluehallitus selvittää mahdolliset esteellisyydet.
-Palvelujen tuotantosuunnitelmalla voi olla haitallisia vaikutuksia kunnan alueen palveluihin siten, että asiasta voi muodostua hallintolain tarkoittamalla tavalla erityistä vahinkoa kunnalle. Myös näihin vahinkoihin Savonlinnan kaupunginhallitus on viitannut kannanotossaan. Merkitystä on myös sillä, että kaupunginjohtajaan kohdistuu viranhaltija kaupunginhallituksen asettamia tulostavoitteita käsiteltävänä olevaan asiaan eikä suoraan kaupunginhallituksen alaisuudessa toimiva viranhaltija voi sivuuttaa myöskään kaupunginhallituksen kannanottoa palvelujen tuotantosuunnitelman valmistelussa, Voutilainen kirjoittaa häneltä tilatussa muistiossa.
-Koska nyt lausuttavana olevassa tapauksessa on selviä tarpeita selvittää konkreettisesti edellä mainittujen luottamushenkilöiden esteellisyyttä heidän kaksoisrooliensa vuoksi, on selvää, että aluehallitus joutuu ratkaisemaan esteellisyyttä koskevan asian pikimmiten ennen palvelujen tuotantosuunnitelmaa koskevan asian käsittelyä, muistiossa todetaan.
Jo aluehallituksen kokouksessa Laine toi esille, ettei hänen tulostavoitteissaan ole enää mainintaa Savonlinnan sairaalan turvaamisesta. Lausuntopyynnössä olleiden virheellisten lähtötietojen johdosta Janne Laine esitti asian lausunnon palauttamista uuteen valmisteluun, mutta tuo esitys kaatui aluehallituksessa äänin 9-3.
Laine ei ymmärrä
Savonlinnan kaupunginjohtaja Janne Laineelta ei löydy ymmärrystä professori Tomi Voutilaisen näkemykselle siitä, että hän olisi jäävi silloin, kun käsitellään hyvinvointialueen palvelutuotantosuunnitelmaa.
-Suomi on demokratia ja perustuslaissa on päätetty, että kansa valitsee päättäjä vapaissa vaaleissa. Kuntajohtaja ovat vaalikelpoisia aluevaaleissa ja he voivat osallistua aluevaaleihin. Kuntajohtajat ovat myös vaalikelpoisia aluehallitukseen. Nyt tämä professori loi muistiollaan tämmöisen sekasorron, ihmettelee jääviyskeskustelun keskipisteeseen ajautunut Savonlinnan kaupunginjohtaja Janne Laine.
-Minun motiivi lähteä aluevaaleihin mukaan ja kampanjani oli Savonlinnan sairaalan ja koko alueen lähipalveluiden turvaaminen. Äänestäjät ovat antaneet minulle tukensa ja nyt ruvetaan jääviydestä keskustelemaan. Eihän kunnanjohtaja ole tässä yhtään erilaisessa asemassa kuin kunnan- tai kaupunginhallituksen jäsen. Millä perusteella kunnanjohtaja olisi enemmän jäävi, kuin hallituksen jäsen, kysyy Laine.
Laine myöntää, että kunnilla on omat intressinsä, kun hyvinvointialueiden palveluita kartalle sijoitetaan.
-Totta kai kunnilla on omat intressit, ei sitä kukaan kiistä. Jokainen kunta haluaa omille kuntalaisilleen mahdollisimman hyvät palvelut. Mutta jos lain valmistelussa on katsottu, että kuntajohtajat ovat vaalikelpoisia, niin miten tilanne voisi nyt muuttua toiseksi.
-Silloin tietenkin on toinen asia, jos kunnalla on välitön intressi asiaan. Savonlinnan keskussairaalan kohdalla sitä ei ole, hyvinvointialue omistaa sairaalan ja tonttikaan ei ole kaupungin omistuksessa. Jos kunnalla tai yhteisöllä on välitön intressi asiaan, niin silloin ollaan jäävejä ja jäävätään itsemme. Siinä ei ole eroa kuntajohtajalla tai kunnanhallituksen jäsenellä, Janne Laine toteaa.
Kokeneelta kunta-ammattilaiselta lähtee kritiikkiä myös hyvinvointialueen virkajohtoa kohtaan. Laineen mielestä marssijärjestys asiassa on ollut väärä.
-Tätä esteellisyys-asiaa on virkajohto lähtenyt valmistelemaan ilman, että luottamushenkilöistä koostuva toimielin olisi asiaa käsitellyt. Kyllä keskustelun esteellisyydestä tulee lähteä vaaleissa valittujen luottamushenkilöiden taholta, ei virkajohdosta. Esteellisyyttäni lähdettiin ajamaan, kun vastustin Savonlinnan sairaalaa koskevien alasajosuunnitelmien valmistelua aluehallituksessa, Janne Laine uskoo.
Kaksi keskussairaalaa näkyy päätöksenteossa
Joka tapauksessa Etelä-Savon hyvinvointialue on alue, jossa mennään eteenpäin kahden keskussairaalan voimin. Kun molemmilla keskussairaaloilla on omat vahvat puolustajansa, niin erilaisia näkemyksiä päätettävänä olevista asioista on syntynyt aika ajoin.
-Siinä rajapinnassa on asioita, jotka eivät ole aivan selviä. Meillä tilanne pelkistyy siihen, että Savonlinna valvoo voimakkaasti sairaala-asiaa ja se näkyy päätöksenteossa, aluehallituksen puheenjohtaja Heikki Laukkanen kertoo.
Kuntajohtajien rooli aluehallitusten päätöksenteossa on kuitenkin pienessä sivuroolissa, kun katsotaan aluehallitusten miehitystä tarkemmin. Paljon suurempi pala purtavaksi jääviyksien suhteen on kunnan- ja kaupunginhallitusten jäsenten kaksoisrooli hyvinvointialueiden hallituspöydissä.
-Todella iso asia on sitten kunnan- ja kaupunginhallitusten jäsenten rooli päätöksenteossa. Se koskee kaikki hyvinvointialueita, Laukkanen muistuttaa.
Etelä-Savossa on jo saatu konkreettisesti nähdä, mitä kaksoisroolit voivat aiheuttaa päätöksenteossa. Jäävittömät aluehallituksen jäsenet ja varajäsenet ovat loppuneet kesken, kun Vaalijalan kuntayhtymän purkamiseen liittyviä asioita on käsitelty.
-Kun Vaalijalan purkamiseen liittyen päätöksenteko on vielä kesken ja kunnat ovat vastapuolena, niin meidän on pitänyt perustaa erillinen väliaikainen toimikunta. Sen kautta käsittelemme sitten Vaalijalan asioita, Laukkanen toteaa.
Pohjois-Pohjanmaalla ei vastaavia ongelmia
Savonlinnan Janne Laineen lisäksi Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen hallituksessa vaikuttaa kunnanjohtaja. Pohteen hallituksessa on mukana Pyhäjoen Matti Soronen. Keski-Pohjanmaalla on puolestaan aluehallituksen varapuheenjohtajana Kaustisen kunnanjohtajan virasta syksyllä eläkkeelle jäävä Arto Alpia.
Pyhäjoen kuntaa johtava Soronen ei ole kokenut kuntajohtajan ja aluehallituksen jäsenen kaksoisroolia ongelmalliseksi.
-Minun mielestä ei ole ollut mitään ongelmia, Soronen arvioi.
Mahdolliset eturistiriitatilanteet Soronen on hoitanut jääväämällä itsensä tarpeen mukaan.
-Kun kunta on antanut lausuntoja hyvinvointialueelle, niin minä olen jäävännyt itseni aina täällä kunnan päässä. Silloin kun käsittelyssä oli kunnalta hyvinvointialueille siirtyvien kiinteistöjen vuokrasopimukset, niin jääväsin itseni molemmissa päissä, kertoo Matti Soronen.
EDIT 12.5. klo 17.05: Lisätty ennen ensimmäistä väliotsikkoa maininta siitä, että lausunnon palauttamisesta uuteen valmisteluun väärien lähtötietojen johdosta äänestettiin.
Niin kaupunkihan ei oikeushenkilönä käytä palveluja. Työpaikat ja verotulot ovat välillisiä vaikutuksia. Palveluja käyttävät niin hyvinvointialueen kuin kaupungin asukkaat. Jos Savonlinnalle on haittaa palvelujen menetyksestä niin Mikkelille on erinomaista hyötyä lakkauttaa Savonlinnan keskussairaala. Siis Vouilaisen tulkinnan mukaan esteellisyyksiä puolin ja toisin. Lainsäätäjä on ollut tietoinen hallinnon rakenteista ja eikä ole tehnyt vaalikelvottomiksi kuntien virkamiehiä ja luottamushenkilöitä. Keskiössä ovat kansalaisten palvelut ja kysymyksessä poliittinen päätöksenteko. Eloisan virkamies-.ja hallituksen kohto lähtivät ristiretkelle sulkeakseen osan päätöksentekijöistä pois päätöksenteosta. Asia tulee vastimaan KHO: n ennakkopäätöksen.