Sote-uudistusta 13 vuotta valmistellut Etelä-Karjalan muutosjohtaja: "Loppuuko tämä koskaan"
![](https://kuntalehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/eksote_sairaala_01-800x534.jpg)
Etelä-Karjalan sote-palvelut tuotetaan jo maakunnallisessa yhteistyössä.
Maakunta- ja sote-uudistuksen kaatuminen on Etelä-Karjalan muutosjohtaja Aija Tuimalalle ennen kaikkea pettymys, mutta myös jonkinlainen huojennus.
– Tämä vuoristorata olisi voinut jatkua vielä huhtikuulle asti ja samalla poliittinen tahtotila heikkeni koko ajan, Tuimala sanoo.
Juuri vuoristorataa kuluneet viikot ovat Tuimalan mukaan olleet. Uudistuksen kohtalon seuraamiseen ja siitä viestimiseen on mennyt paljon aikaa.
Samalla valmistelutiimi on yrittänyt sulkea korvat ja keskittyä niihin asioihin, joita on mahdollista edistää. Se ei ole ollut helppoa.
– Esimerkiksi tiistaina tein pari tuntia esityslistaa, ja tilanne ehti jo siinä ajassa muuttua. Viestiminen on ollut vaikeaa. Hämärtyy jo, mitä kaikkea on ehtinyt tapahtua edellisen kokouksen jälkeen.
Maakuntaa odotettiin
Etelä-Karjalan kunnat tuottavat jo sote-palvelut yhdessä, Eksote-kuntayhtymässä. Maakunnassa on odotettu kuumeisesti monialaista maakuntaa, jotta yhteistyötä voitaisiin syventää muissakin palveluissa. Näin sekä elinvoiman että soten palvelut saataisiin samaan ohjaukseen.
– Olemme saaneet yhdistettyä sote-palvelut kuntayhtymällä, mutta päätöksentekomekanismina se ei ole kaikkein yksinkertaisin, Tuimala sanoo.
– Miten voidaan tehdä maakunnallinen palvelurakenne, kun omistajina on yksittäisiä kuntia?
Maakunnassa toivottiin päätöstä uudistuksen raameista jo hallituskauden alussa. Sellaista ei kuitenkaan syntynyt, vaan moni suuri kysymys on edelleen vailla vastausta. Samalla valmistelu on edennyt entistä pienempiin yksityiskohtiin.
– Samaan aikaan avoinna on ylätason kysymyksiä, seuraavaa tasoa ja sitten vielä yksityiskohtaisia kysymyksiä. Niiden yhteensovittaminen ja määrittely on aika mahdoton tehtävä.
Tuimalan mukaan valtakunnallisen sote-valmistelun ongelmana on ollut liika pikkutarkkuus.
Esimerkkinä tästä perustuslakivaliokunta halusi viime vaiheessa varmistaa, miten maakunta turvaa palvelut siinä tapauksessa, että merkittävä yksityinen sote-keskus lopettaa toimintansa. Valiokunnalle ei riittänyt, että maakunta varaa tällaista tilannetta varten rahoitusta ja vastaa palveluista.
– Vaan vaaditaan, että kertokaa tarkemmin miten maakunta käytännössä hoitaa asia. Mietin, onko se valiokunnan asia, Tuimala sanoo.
Hänen mielestään olisi riittänyt, että maakunta velvoitetaan turvaamaan palvelut ja päättämään käytännön toteutuksesta ja yksityiskohdista paikallisesti.
”Absurdi tilanne”
Jatko on nyt auki niin uudistuksen kuin muutosjohtajan oman työnkuvankin osalta.
Tuimala on työskennellyt kuntien ja sote-uudistuksen kanssa jo 13 vuotta, vuoden 2005 lopulta.
Edistystä on tapahtunut siinä ajassa paljon, mutta koko ajan vähemmän kuin olisi odotettu, koska PARAS-lain jälkeen uudistuksia ei ole saatu toteutettua.
– Tekijöillä rupeaa olemaan olo, että loppuuko tämä koskaan. Kuka innostuu ja uskaltaa lähteä tekemään muutosta, Tuimala sanoo.
Sote-uudistus on ollut kaatua useasti aiemminkin, mutta uudistuksen kaatuminen tässä vaiheessa on vakavampi asia kuin koskaan aiemmin.
– Uudistusta on nyt ollut tekemässä paljon suurempi porukka kuin koskaan aiemmin. Sisällöissä on menty pidemmälle kuin aikaisemmin.
Tuimalaa mietityttää myös muutosvalmistelijoiden rooli, jos ja kun valmistelu jatkuu seuraavassa hallituksessa.
– Kyllä arveluttaa jatkaa. Tämä epävarmuus stressaa. Koska on halunnut viedä asiaa eteenpäin, sille on halunnut uhrata paljon. Nyt ollaan sen äärellä, että joutuu miettimään että kuinka paljon ja minkälaisessa roolissa itsekin jatkaa.
Hän kuitenkin edelleen haluaa viedä sote- ja maakuntauudistusta eteenpäin.
– Se ei ole poistunut mihinkään. Mutta se rooli mietityttää.
Etelä-Karjalan maakunnan epävirallinen valmisteluelin kokoontui jo eilen ja kävi läpi eri vaihtoehdot valmistelun jatkumisesta.
Loppukevään aikana valmistelijat laativat kuvauksen siitä, miten uudistusta kannattaisi kaiken tähän mennessä tehdyn pohjalta jatkaa ja millaisia hallinnollisia toimia se vaatii.
– Varaudumme alasajoon kesäkuun loppuun mennessä. Mutta tehdään samaan aikaan myös sitä suunnitelmaa, miten seuraava malli voi aloittaa toimintaansa. Onhan tämä aika absurdi tilanne.